Tuleviku inimese aju on laiendatud arvutiga?
![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/27c5b480-b8e2-11eb-98b6-49bcde121acf.jpg?noup&w=1200&h=711)
Teadlaste sõnul on tegemist paradigma muutusega masina-aju vahelises suhtluses. Tegemist ei ole enam ainult käskluste andmisega masinatele vaid kuidas masinad võivad meid püstitatud eesmärkide täitmisel aidata. Inimesel on eesmärk, seda teab ka arvuti ja mõlemad töötavad selle täideviimise nimel.
Nimetatud „ajukompuutrid“ on programmeeritud viisil, mis lubab neil mõista inimese mõtteid. Kui praegused algelised „ajumasinad“ on programmeeritud viisil, mille järele peaks inimene kogu aeg ühtemoodi mõtlema, siis Florida Ülikooli teadlastegrupp üritab luua rottide abil arenguvõimelisi süsteeme.
Rottide ajudesse on ühendatud pisikesed elektroodid, mis tuvastavad ajusignaale. Kolm rotti on õpetatud liigutama mõtte jõul robotkätt eesmärgi suunas. Iga kord kui nende katse õnnestub, saavad rotid autasu.
Rottide ajudega ühenduses olev arvuti seevastu on programmeeritud viisil, et õpiks kuidas rotte võimalikult palju aidata. Mida lähemale suudab rott robotkäe eesmärgile nihutada, seda rohkem arvuti punkte saab, mis omakorda aitab arvutil kindlaks teha millised signaalid kõige rohkem punkte sisse toovad. Selle peale üritab arvuti aidata rottidel oma ülesannetega võimalikult sujuvalt hakkama saada.
Ülesanded läksid rottide jaoks iga korraga raskemaks, kuid koostöös „õppiva“ arvutiga said pisiimetajad nendega iga korraga üha paremini hakkama.
Kuna küborgite loomist (seaduslikult) ei rahastata, siis hetkel käib arendustegevus peamiselt asendusjäsemete liigutamise teemal. Mõtteid mõlgutatakse ka teemal, et sarnasel viisil võiks mõtte jõul juhtida suuri masinaid.