Päike võib nurjata 2012. aasta suveolümpia ülekanded
![Päike. Foto: NASA](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/908a6570-b8e6-11eb-8bd4-378c79057da9.jpg?noup&w=1200&h=711)
“Olümpia võib sattuda täpselt Päikese aktiivsusmaksimumi perioodi,” ütles Oxfordshires tegutseva Rutheford Appletoni laboratooriumi teadur Richard Harrison sel nädalal NASA Päikese dünaamika uurimise observatooriumi lansseerimisel peetud kõnes, vahendab The Times.
Pikka aega on teatud, et hüpped Päikese aktiivsuses võivad põhjustada rikkeid nii maapinnal paiknevate kui satelliit-sidesüsteemide töös, kuid seni on päikesetorme olnud peaaegu võimatu ette ennustada.
Pärast NASA päikeseobservatooriumi starti ütlesid teadlased, et saavad nüüdsest edastada magnettormi- ja protuberantsihoiatusi.
Tundlike elektroonikaseadmete väljalülitamine tormi eel võimaldaks kahandada satelliitsideaparatuuri rikete ja neist tulenevate saatekatkestuste hulga miinimumini.
NASA sond, mis stardib laupäeval Canaverali neemelt, veedab viis aastat maa orbiidil, et uurida, mis põhjustab Päikese äärmusliku aktiivsuse ilminguid nagu päikeseplekid, päikestuul ja röögatud plahvatused Päikese atmosfääris, mida nimetatakse krooni masspurseteks (ingl coronal mass ejection).
“Taolised nähtused võivad kiiritada astronaute surmavate osakestehulkadega, lüüa rivist välja satelliite, põhjustada rikkeid elektrivõrkude töös Maa pinnal ning häireid sides,” ütles Harrison.
Observatoorium, mille orbiit joonistab Maa pinnast 36 000 km kõrgusele kaheksat, mõõdab kõikumisi Päikse ultraviolettspektris, kaardistab magnetvälju ning pildistab atmosfääri. HDTV-telepildist rohkem kui kümme korda kõrgema eraldusteravusega kaadreid läkitatakse observatooriumilt Maale iga 0,75 sekundi tagant.
Projektis osalevate teadlaste hinnangul edastab vaatlussond Maale kokku tõenäoliselt üle 50 korra rohkem andmeid, kui seda on tehtud ühegi varasema NASA lennu käigus. Iga päev edastab observatoorium Maale infot, mille kogus on võrreldav poole miljoni muusikapala allalaadimisega internetist.
Start sattus ajale, mil mitu aastat sügavas aktiivsusmiinimumis viibinud Päike taas elumärke ilmutama on hakanud. Vahemikus 2008-2009 oli nn plekituid päevi üle 250 — rekord, mida pole purustatud pärast 1913. aasta miinimumi. Viimase kahe nädala jooksul on Päikesel aga ilmnenud kaks protuberantsi, mis annavad märku meie kodutähe sisenemisest 11 aasta pikkuse tsükli aktiivsemasse faasi.