Prototüüp, mille eeskujuks on ulmeklassikas „Düün“ esinenud kostüüm nimega stillsuit, kogub uriini, puhastab selle ja suudab selle viie minuti jooksul joogitoru kaudu astronautidele tagasi anda.
Skafandri loojad loodavad, et seda saab kasutada enne kümnendi lõppu NASA programmi Artemis raames, mille eesmärk on õppida, kuidas saaks elada ja töötada pikema aja vältel teisel taevakehal.
„Konstruktsioon sisaldab vaakumipõhist välist kateetrit, mis viib kombineeritud edasi-tagasi osmoosiüksuseni, mis tagab pideva joogiveevarustuse koos mitmete ohutusmehhanismidega, et tagada astronaudi heaolu,“ ütles Sofia Etlin, Weill Cornelli meditsiini ja Cornelli ülikooli teadur ja skafandri kaasprojekteerija.
![Teadlaste kujundatud skafander](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/fd59f780-fed4-4154-ba88-cafc900d74b4.jpg?noup&w=400)
NASA valmistub 2026. aastal toimuvaks Artemis III missiooniks, mille eesmärk on maandada meeskond Kuu lõunapoolusele ning lõpuks käivitada 2030. aastaks mehitatud missioonid Marsile. Rahvusvahelises kosmosejaamas (ISS) taaskasutatakse uriini ja higi juba praegu rutiinselt, kuid Etlini sõnul on vaja samaväärset süsteemi, kui astronaudid on ekspeditsioonil.
„Praegu on astronautidel oma skafandrikotis ainult üks liiter vett,“ ütles Etlin. „See on ebapiisav kavandatud pikemaajaliste Kuu kosmosekõndide jaoks, mis võivad kesta 10 tundi ja hädaolukorras isegi kuni 24 tundi.“
Samuti on juba ammu esitatud kaebusi praeguse jäätmekäitluslahenduse, nn maksimaalse imavusega rõivaste (MAG) kohta, mis on sisuliselt täiskasvanute mähkmed.
Väidetavalt on need riided lekkivad, ebamugavad ja ebahügieenilised, mistõttu mõned astronaudid piiravad enne kosmoselendu toidu ja joogi tarbimist ning teised kurdavad kuseteede infektsioonide üle.
„See on tavaline, et MAG lekib,“ ütles Etlin, kes disaini välja töötades astronaute küsitles. „Astronaudid räägivad, et ühel hetkel ei saa nad enam aru, kas see on uriin või higi.“
Kavandatav silikoonist anum ühendub niiskuse abil aktiveeritud vaakumpumba külge, mis lülitub automaatselt sisse, kui astronaut hakkab urineerima. Kui uriin on kogutud, suunatakse see filtreerimissüsteemi, kus see muudetakse 87%-lise tõhususega uuesti veeks. Süsteem kasutab osmoosisüsteemi, et eemaldada uriinist vesi, ning lisaks pumpa, et eraldada veest sool.
500 ml uriini kogumine ja puhastamine võtab vaid viis minutit. Puhastatud vett võib ühtlasi rikastada elektrolüütidega ja tagastada astronautidele n-ö energiajoogina.
Süsteemi mõõtmed on 38 cm x 23 cm x 23 cm ja kaal umbes 8 kg, mis on piisavalt kompaktne ja kerge, et seda saaks kanda skafandri seljas. Meeskond kavatseb sügisel New Yorgis värvata 100 vabatahtlikku, et testida süsteemi mugavust ja funktsionaalsust.
„Meie süsteemi saab katsetada simuleeritud mikrogravitatsioonitingimustes, sest mikrogravitatsioon on peamine kosmosefaktor, mida peame arvestama,“ ütles Mason. „Need testid tagavad süsteemi funktsionaalsuse ja ohutuse enne selle kasutuselevõttu tegelikel kosmosemissioonidel.“