TUNNE TEADLAST | Tekstiilitehnoloogia kaasprofessor Tiia Plamus
(1)![Tiia Plamus](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/ead7d11d-8217-43ff-8fbf-62b25a7febcc.jpg?noup&w=1200&h=711&fx=0.690909&fy=0.253485&ch=0.8425&cw=0.9999&cx=0.0001&cy=0&r=16:9&rotate=0&flip=0)
Forte ja Eesti ülikoolide uue rubriigi „Tunne teadlast“ selles osas tutvustab end Tallinna Tehnikaülikooli tekstiilitehnoloogia valdkonna teadlane Tiia Plamus, kes on hetkel pühendunud ümbertöödeldud tekstiilkiududele uue kasutuse leidmisega.
Lühiankeet:
Nimi: Tiia Plamus
Amet (-d): tekstiilitehnoloogia kaasprofessor, materjalitehnoloogia bakalaureuseõppekava programmijuht, tekstiilitehnoloogia labori juhataja
Peamised tegevussuunad: tekstiilijäätmete väärindamine, tekstiilmaterjalide omaduste uurimine, ringmajandus ja materjalitehnoloogia
ETIS-e teadlase profiil: https://www.etis.ee/CV/Tiia_Plamus/est/
Milline on praegu teie käsil olev uurimisprobleem ja miks sellega tegelemine oluline on?
Minu uurimisrühma põhiline teadustöö teema on seotud mehaaniliselt ümbertöödeldud tekstiilkiududele kasutuse leidmisega erinevates uutes materjalides. Ühelt poolt seoses tarbimise kasvuga ning teisalt ka maailma rahvaarvu kasvuga tarbitakse üha enam rõivaid ja tekstiiltooteid. Sellest lähtuvalt kasvavad ka järjest enam tekstiilijäätmete kogused. Iseäranis tarbijajärgseid jääke on aga väga raske uuesti kasutusele võtta. Meie uurimisrühm püüabki leida lahendust sellele, kuidas saaksime ära kasutada suurtes kogustes mehaaniliselt ümbertöödeldud tekstiilkiude erinevates uutes materjalides, millel oleks ka pikem eluiga
Mis on teie teadusvaldkonnas seni suurimat ühiskondlikku mõju avaldanud saavutus?
Väga raske on välja tuua ühte saavutust. Tervikuna saab välja tuua, et tekstiilmaterjalidele leitakse järjest uusi ja põnevaid rakendusvaldkondi. Kui tavapäraselt seostub meile tekstiilidega just nimelt moetööstus, siis palju põnevamad arendustööd on käimas tehniliste tekstiilide ning erinevate funktsionaalsete ja nn tarkade tekstiilide valdkonnas. Tekstiilmaterjalide näol on tegemist unikaalse materjali tüübiga, mille rakendused on sisuliselt lõputud.
Mille üle Eestis või maailmas toimuvaga seoses täna kõige enam südant valutate?
Kõige enam tunnen muret selle üle, kuidas juhatada noortele kätte tee põnevasse materjalide maailma. Materjalid ümbritsevad meid kõikjal. Selle valdkonna suurimaks väljakutseks ongi see, kuidas ühelt poolt töötada välja kestlikke materjale ning teisalt leida juba tekkinud jääkidele uusi rakendusi nii innovatiivsetes kui ka traditsioonilistes valdkondades. Koos kolleegidega oleme aastaid töötanud selle nimel, et antud valdkonda uusi noori juurde tuua ning et tutvustada antud valdkonda ka ühiskonnas laiemalt.
![Tiia Plamus](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/52f0ee2d-501d-4587-83d2-3e5dc7af975f.jpg?noup&w=400&fx=0.552692&fy=0.307246)
Kuidas jõudsite teaduseni ja mis teid teaduse juures köidab?
Proovides ülikooli ajal oma erialal ka teisi väljundeid (näiteks praktiseerimist tööstuses), jõudsin järelduseni, et teadlase ja õppejõu karjäär on minu jaoks kõige sobivam. Mind köidab ilmselt ka teatav loominguline vabadus, mida teadlaskarjäär võimaldab. Tekstiilmaterjalide puhul huvitab mind eriti nn mikro- ja makrotasandi materjaliomaduste seostamine.
Teadustöö tulemus, mille üle olete eriti uhke?
Kuna siiski olen alles alustav teadlane, siis usun, et suurimad saavutused ootavad mind veel ees. Hetkel tunnetan oma missioonina just seda, kuidas tuua fookusesse tekstiilmaterjalide erinevad lõputud kasutusvõimalused. Oluliseks pean ka valdkonna õppe- ja teadustöö läbiviimist Tallinna Tehnikaülikoolis. Kui ise asusin doktorantuuri õppima, siis ei olnud kahjuks võimalik tekstiilitehnoloogia suunal teadustööd teha. Usun, et üheks suureks saavutuseks ongi ehk see, et läbi tekstiilitehnoloogia labori/uurimisrühma loomise ja arendamise on see võimalus nüüd uutele doktorantidele loodud. Oluliseks pean ka paar aastat tagasi ellu kutsutud tekstiilmaterjalide ning ringmajanduse ja rohepöörde erialase eestikeelse terminoloogiatöö aktiivset juhtimist. Antud terminikomisjonide töös osalevad nii Tallinna Tehnikaülikooli kui ka teiste Eesti kõrgkoolide õppejõud ja teadlased. Tegevus on toetatud läbi Eesti Keele Instituudi terminitöö rahastuse.
Mida te oma teadustöös veel korda sooviks saata?
Ehk üheks olulisemaks teemaks pean tekstiilijäätmete kõrgemal tasemel väärindamise uurimist. Aga muidugi jätkan kindlasti ka valdkonna üldise populariseerimise ning valdkonna kõrgetasemelise teadus- ja õppetöö läbi viimisega.